![barnehage](https://i0.wp.com/ranaposten.no/wp-content/uploads/barnehage-lekeapparat.jpg?resize=640%2C426&ssl=1)
Det er positivt at statsråd Jan Tore Sanner i Kunnskapsdepartementet (KD) gir uttrykk for at private barnehager har vært og er viktige for å sikre full barnehagedekning og for å sikre mangfold og et godt tilbud til barn, men Lederne skulle gjerne ha sett at også utfordringer knyttet til kommunale barnehager hadde blitt vurdert.
Målet med forslaget til det nye regelverket om å legge til rette for et mangfoldig tilbud, at det skal være rom for barnehager med ulik størrelse, innhold og profil, at det sikres høy kvalitet i alle barnehager, er godt i seg selv. Lederne skulle gjerne ha sett at også utfordringer knyttet til kommunale barnehager hadde blitt vurdert, nettopp fordi de i nåværende modell legger mye av det økonomiske grunnlaget for de tilskudd som kommunene styrer til de private barnehagene. De idealistiske målene må derfor også omfatte de kommunale barnehagene.
Det sier nestleder Liv Spjeld By i organisasjonen Lederne, som organiserer nærmere 800 daglige ledere og pedagogiske ledere i både private og offentlige barnehager, i sitt høringssvar til Kunnskapsdepartementet.
I sin høringsinvitasjon i saken peker Kunnskapsdepartementet på flere forhold som grunnlag for behovet for en gjennomgang av barnehageloven. Lederne har i stor grad vært opptatt av hvordan finansieringen av tilskudd til private barnehager har fungert, hvordan tilsyn er ivaretatt og hvordan utviklingen i forhold knyttet til eierskap av barnehagene er. Lederne registrerer også at KD i flere sammenhenger gjør sammenligninger med regelverk og praksis når det gjelder friskoleloven og annet regelverk og praksis.
KD ønsker en vurdering av om det skal bli enklere for nye private barnehager å få tilskudd, fordi departementet er usikker på hva beste løsning er.
– Vi mener det bør være enklest mulig å få tilskudd til nye private barnehager, og alternativet til å etablere nye barnehager kan være at eksisterende barnehager oppretter nye avdelinger og dermed utvider driften, noe som kan være positivt og gi bedre økonomi for disse barnehagene. Men vi ser også faren for at lettere tilgang til godkjenning kan gi intensiver kun til de største aktørene på grunn av deres bedre tilgang på kapital til nybygg og eiendom. Terskelen for å avslå godkjennelse fra kommunens side bør derfor være at det i kommunene åpenbart er minimum full barnehagedekning eller overskudd av barnehageplasser fra før, eller at det er beviselige mangler på gjeldende bestemmelser når det gjelder bemanningsnorm, kompetansekrav samt bygnings- og lokalitetskrav, sier Liv Spjeld By i Lederne.