![kna](https://i2.wp.com/ranaposten.no/wp-content/uploads/volvo-kna.jpg?resize=700%2C467&ssl=1)
Bilprodusentene jobber iherdig for å utvikle biler som ikke trenger sjåfør. Volvo (bildet over) lover å ha en selvkjørende bil klar for salg i 2020. Tesla har allerede selvkjørende biler, men de sliter fortsatt med noen barnesykdommer.
Men bileierne er lunkne til de selvkjørende bilene. Tre av fire er skeptiske til å sitte på med selvkjørende biler, viser ny KNA-undersøkelse.
– Når en selvkjørende bil går i 80 km/t på svingete og glatte fylkesveier, skal man være helt trygg på at bilen vet hva den gjør. Det er vanskelig å stole på ny teknologi, når en liten glipp kan få alvorlige konsekvenser, sier generalsekretær Børre Skiaker i KNA, Kongelig Norsk Automobilklub.
Mens bilbransje, medier og politikere oser av positivitet, er folk flest mer skeptiske til de autonome kjøretøyene.
Ikke trygg på teknologien
I spørreundersøkelsen YouGov har gjort for KNA, svarer 24 prosent at de ville ha sittet på med en selvkjørende bil. 42 prosent er usikre, og 34 prosent er motvillige.
– Dersom du sitter på med et menneske, er føreren sannsynligvis en person du ser, kjenner og stoler på, og derfor er du rolig. Så kommer en situasjon hvor føreren ikke eksisterer. Da blir du usikker på om du kan stole på at dette er trygt, sier Dagfinn Moe, seniorforsker innen adferdspsykologi ved Sintef Teknologi og samfunn.
For å bli kvitt utryggheten, må folk gjentatte ganger oppleve at teknologien gjør riktige valg.
– Det er litt som med redsel for å fly. Det virker skummelt i starten, men etter som man selv erfarer at det går bra hver gang, blir turen ren rutine, sier Skiaker.
Eldre mest skeptisk
Ungdom er mer positive enn eldre. Mens bare 18 prosent av de over 60 svarer at de vil sitte på med en selvkjørende bil, svarer 33 prosent av de under 30 det samme.
– De yngste er mer vant til å ta i bruk ny teknologi, og de godtar at den av og til ikke fungerer 100 prosent. Samtidig tenker de kanskje annerledes om transport, og er ikke så skeptiske til forandring som de eldre, sier Moe.
Kvinner er mer skeptiske enn menn, og kun 16 prosent av kvinnene ville uten tvil våget å sitte på, mot 32 prosent av mennene som ble spurt.
– I starten er teknologi ofte mer skremmende for kvinner. Dessuten er menn ofte mer nysgjerrige på biler og kjøring. Men etter hvert som selvkjørende biler blir vanlig, vil kvinner sannsynligvis bli like positive som menn, sier Moe.
Liker å kjøre selv
Skepsisen til selvkjørende biler skyldes ikke nødvendigvis bare frykt for ulykker. Undersøkelser gjort i Sverige tyder på at folk har mer glede av å kjøre selv enn å sitte på.
– Mange ønsker friheten til selv å styre, gasse og bremse, og mange ønsker å ha kontroll over bilen selv. De ønsker ikke å gå inn i egen bil og være helt passive. Da kan man jo like godt bestille en taxi eller ta bussen, sier Børre Skiaker i KNA.
Løsningen kan bli at bilene utstyres med en av-knapp, slik at man kan kjøre selv når man ønsker det.
Skiaker tror overgangen til autonome kjøretøyer vil føre til at færre gidder å skaffe seg en egen bil.
– Hva er poenget med å eie en bil selv, dersom kollektive løsninger er like gode, og du heller ikke kan kjøre den selv og oppleve mestring, frihet og kontroll over kjøretøyet? De selvkjørende bilene vil komme når teknologien blir god nok, og lovverket tillater det. Men det blir kanskje mest i form av strekningsvis selvkjøring der veiene tillater det, og kollektive løsninger som henter deg der du er og kjører deg dit du skal, tror Skiaker.